Росія вигадала способи, як обходити українську ППО та вбивати більше людей. Чи справді все так погано?
![Svitlana Hudkova](https://zaborona.com/wp-content/uploads/2023/11/svitlana-gudkova-150x150.jpg)
![](https://zaborona.com/wp-content/uploads/2024/07/gettyimages-2160640331.jpg)
Збільшення кількості зенітно-ракетних комплексів на кшталт Patriot в Україні змушує Росію міняти вбивчу тактику. На жаль, іноді ворогу вдається обійти українську ППО, як це сталося під час масштабного обстрілу Києва 8 липня.
Які саме хитрощі використовує російська армія та як їм протистоять Повітряні сили України, разом з експертами розбиралася редакторка Заборони Світлана Гудкова.
Пастки для української ППО
Росіяни опанували чимало способів виявлення та обходу систем протиповітряної оборони, які зазвичай застосовують напередодні масштабної атаки на міста України.
![](https://zaborona.com/wp-content/uploads/2024/07/popovych.jpg)
«Ворог використовує внутрішню агентуру, розвідувальні польоти, зокрема дронами чи навіть маневровими ракетами, а також доступні засоби супутникової розвідки. Ще одним варіантом розвідки є пуск фальш-цілей — їх відстежують радіолокаційні станції, а росіяни фіксують їхнє розташування», — пояснює в коментарі Забороні військовий оглядач Денис Попович.
За його словами, іноді такі дії ефективні, але не завжди: українські системи ППО теж можуть міняти позиції. Ворог це так само розуміє, тому вигадав способи, як проривати оборону безпосередньо під час атаки.
![](https://zaborona.com/wp-content/uploads/2024/07/zhmajlo.png)
«Наприклад, росіяни часто використовують для атак ракети типу Х-101. По-перше, їх у них багато: Росія отримує необхідні компоненти через треті країни. По-друге, ці ракети летять на надмалих висотах, що заважає завчасно відстежити такі цілі. Окрім того, певну їхню кількість почали оснащувати тепловими пастками. Як це працює? Коли на ворожу ракету наводиться ракета ППО, Х-101 відстрілює теплову пастку, на яку реагує зенітна ракета і вибухає в повітрі. А деякі оснащують системами глушіння зв’язку, щоб їх було важче виявити», — розповідає виконавчий директор Українського центру безпеки та співпраці Дмитро Жмайло.
Тож хай яка пролягає прірва між західними й російськими ракетними технологіями, завдяки набутому бойовому досвіду та об’єктивно більшій особовій і військовій потузі ворог може собі дозволити встигати вдосконалювати техніку. «І масштабна атака на Київ 8 липня є прикладом довготривалої роботи росіян, бо так багато повітряних цілей ми востаннє пропускали ще 2022 року», — стверджує фахівець.
Рятувальники та військові розбирають завали дитячої лікарні «Охматдит» після ракетного удару в Києві, 8 липня 2024 року. Фото: AVIRAM / Middle East Images / AFP via Getty Images
Українська ППО пристосовується до атак Росії
Так само як Росія шукає можливості, українські Повітряні сили теж навчаються протистояти хитрощам противника — і виконують свою роботу максимально ефективно.
«Красномовним свідченням відмінної роботи наших сил ППО є те, що за значної переваги росіян в авіації нам вдалося максимально зберегти свій парк техніки. Системи перекривають аеродроми, і попри постійні атаки по тому ж Старокостянтинову чи Миргороду летовища не знищені. Ми почали робити макети літаків і ЗРК Patriot, щоб дорогі російські ракети прилітали по них, а не по справжній техніці. ППО також регулярно маневрує та міняє позиції», — говорить Жмайло.
![](https://zaborona.com/wp-content/uploads/2024/07/kyrychevskyj.png)
Для вищої ефективності потрібно ще більше зенітних ракет до ППО, переконаний військовий експерт Defence Express Іван Киричевський. Він зазначає, що росіяни не вигадали нічого особливого, що могло б негативно вплинути на роботу української протиповітряної оборони. А ситуації, коли ворожі ракети прориваються, здебільшого зумовлені нестачею ракет до ППО.
«Ефективність збиття російських ракет залежить від того, скільки в нас є зенітних ракет. Надскладних тактичних прийомів у цьому випадку немає. Нам просто треба більше зенітних ракет. А всі ці розмови, що ми неефективно використовуємо свою протиповітряну оборону, — пуста балаканина. Росіяни виготовляють більше далекобійних ракет, ніж ми отримуємо ракет до систем ППО. У них є можливість без будь-яких хитрощів задавити нашу ППО масою», — каже експерт.
Закрити небо України
Ефективність ППО підвищується тільки створенням ешелонованої системи ППО, яка складається з:
- ЗРК великої, малої та середньої дальності;
- авіаційної частини;
- радіолокаційних та супутникових систем, які допомагають своєчасно виявляти пуски ракет, літаків та видавати цілевказівки.
«Все це має бути інтегровано в єдину систему. Йдеться про збільшення кількості кожного з цих елементів, а не лише ЗРК», — пояснює Денис Попович.
Й Україна працює над нарощенням сил протиповітряної оборони. За підсумками саміту НАТО у Вашингтоні Збройні сили отримають чотири батареї Patriot й одну батарею SAMP/T від США, Німеччини, Румунії, Нідерландів та Італії.
Німецький солдат їде за кермом M983 HEMTT з пусковим модулем Patriot, що входить до складу американського зенітно-ракетного комплексу MIM-104 Patriot, 18 лютого 2023 року в Замості, Польща. Фото: Omar Marques / Getty Images
Крім цього, США, Канада, Норвегія, Іспанія, Велика Британія та інші союзники нададуть Україні десятки тактичних систем ППО: NASAMS, HAWK, IRIS T-SLM, IRIS T-SLS і Gepard.
«Ці системи мають закрити великі міста, військові об’єкти та критичну інфраструктуру — це необхідний мінімум, щоб спокійно пережити зиму. Але щоб закрити всю Україну, нам таки потрібно 25 систем Patriot», — говорить Дмитро Жмайло.
Дійсно, раніше цю цифру підтвердив президент Володимир Зеленський під час зустрічі з українськими журналістами в Києві 15 липня. От тільки можливостей передати таку кількість систем у світі немає, пояснює Іван Киричевський.
«Можу сказати, що лише у США є 500 пускових установок. На другому місці Саудівська Аравія — 100 пускових установок, а це якраз 25 батарей Patriot. Чи віддадуть вони їх нам? Ні. Американці також не поспішають, адже ще у 2021 році вони задумалися над нарощенням кількості власних Patriot на 20%, щоб у разі чого відбивати атаки Росії та Китаю. Тож запит є, потреби є, але немає можливості їх задовольнити. І ми мусимо виходити з того, що маємо», — резюмував експерт.