Україна проти РФ: що на практиці дає рішення ЄСПЛ щодо Криму
![Ilona Kivva](https://zaborona.com/wp-content/uploads/2022/04/ilona-kivva.jpg)
![](https://zaborona.com/wp-content/uploads/2024/06/gettyimages-2154481386.jpg)
- Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) оголосив рішення у першій міждержавній справі «Україна проти Росії (щодо Криму)».
- Україна довела в ЄСПЛ, що Росія порушує права людини у Криму з лютого 2014 року.
- Першу скаргу в цій справі подали ще 13 березня 2014 року.
Рішення ЄСПЛ унікальне тим, що низку порушень статей Європейської конвенції про захист прав людини суд визнав вперше у своїй практиці. Однак це ще не завершення судового процесу. Залишився ще один етап — призначення фінансового відшкодування. Росія навряд його сплатить (є інші способи стягнути кошти), але висновки суддів допоможуть з індивідуальними позовами.
Заборона розповідає про справу, а також про те, що рішення дає на практиці.
Порушення прав людини у Криму: рішення ECHR
Європейський суд з прав людини (European Court of Human Rights, ECHR) 25 червня 2024 року оголосив рішення по суті в першій міждержавній справі в ЄСПЛ «Україна проти Росії (щодо Криму)». Суд визнав, що український уряд довів існування систематичних порушень прав українців від початку окупації Росією Криму в лютому 2014 року, повідомила уповноважена у справах ЄСПЛ у Міністерстві юстиції України Маргарита Сокоренко.
ЄСПЛ постановив, що Росія порушила статті Європейської конвенції з прав людини, які стосуються:
- права на життя;
- заборони нелюдського або такого, що принижує гідність, поводження;
- права на свободу і недоторканність;
- права на справедливий суд;
- відсутності покарання без закону;
- права на повагу до приватного і сімейного життя;
- свободи віросповідання;
- свободи вираження поглядів;
- свободи зібрань;
- заборони дискримінації;
- обмеження використання обмежень прав.
Крім того, Росія порушила:
Читати більше новин в Telegram- статтю 1 Протоколу №1 (захист власності);
- статтю 2 Протоколу № 1 (право на освіту);
- статтю 2 Протоколу № 4 (свобода пересування) до Європейської конвенції.
Як уточнила Маргарита Сокоренко, Україна довела, що Росія:
- причетна до зникнень у Криму і не проводила відповідних розслідувань;
- здійснювала затримання й жорстоке поводження;
- незаконно поширювала своє законодавство, внаслідок чого суди в Криму не можуть вважати такими, що встановлені відповідно до закону, за статтею 6 Конвенції;
- примусово змінювала українське громадянство на російське;
- проводила систематичні масові обшуки;
- примусово переміщувала засуджених на свою територію;
- обшукувала і відбирала майно в релігійних лідерів, які не належали до РПЦ;
- закривала українські та кримськотатарські медіа;
- здійснювала переслідування й напади на журналістів;
- забороняла мирні протести й зібрання, а також нападала на їх організаторів;
- експропріювала приватне майно;
- закрила українські та кримськотатарські класи у школах;
- порушувала право на свободу на пересування між окупованою територією Криму та материковою частиною України;
- дискримінувала кримських татар;
- порушувала права політичних в’язнів, робила неможливим їх повернення в Україну та жорстоко поводилася з ними як у Криму, так і на своїй території.
Суд вважає, що у нього є достатньо доказів — зокрема, доповідей міжурядових і неурядових організацій, підтверджених показаннями свідків та іншими матеріалами, — щоб поза розумним сумнівом дійти висновку, що ці інциденти були достатньо численними і взаємопов’язаними, щоб скласти практику або систему порушень.
Злочини РФ у Криму: чому рішення Європейського суду унікальне
Рішення унікальне тим, що низку висновків та порушень за Конвенцією ЄСПЛ визнав вперше у своїй практиці. Йдеться про статті, які стосуються застосування російського законодавства, незаконних судів та примусової зміни громадянства, пояснила Сокоренко.
Першу скаргу в цій справі до ЄСПЛ Україна подала 13 березня 2014 року, через три тижні після початку захоплення Росією півострова. Додаткові скарги були подані в серпні 2015 і 2018 років. Уряд України просив визнати Росію відповідальною за порушення прав людини, гарантованих Конвенцією.
Зокрема, українська сторона наполягала, що в анексованому Криму існує системна адміністративна практика порушення прав людини з боку Росії, зокрема, проти етнічних і релігійних меншин, проукраїнських активістів і журналістів, а також військовослужбовців ЗСУ.
Українська сторона нагадувала під час судових слухань у грудні 2023-го, що 27 лютого 2014 року Росія силою взяла під контроль територію Криму. З того часу вона зберігає фізичний контроль над півостровом, але Крим був і залишається суверенною територією України. Жодних переговорів із нинішнім керівництвом держави-агресора по території Криму бути не може, адже будь-які поступки незаконному військовому експансіонізму Росії завжди будуть означати умиротворення агресора, наполягала українська сторона.
Рішення ЄСПЛ у справі проти Росії: що дає Україні
Розгляд цієї справи у ЄСПЛ складається з трьох етапів. Україна вже виграла два етапи (рішення від 25 червня було другим). Третій — це так звана справедлива сатисфакція, тобто призначення фінансового відшкодування. На цьому етапі буде визначена сума компенсації у скарзі України.
Крім того, як пояснили у Мін’юсті України, це рішення допоможе українцям, які раніше подали скарги та індивідуальні позови у ЄСПЛ. Завдяки міждержавній справі суд вже не матиме потреби встановлювати юридичні факти окупації та системних порушень прав людини з боку Росії.
Водночас уповноважена у справах ЄСПЛ визнала, що Росія навряд буде платити Україні компенсацію за рішенням ЄСПЛ. Тому гроші будуть стягуватися з Росії через міжнародний компенсаційний механізм, над створенням якого працює команда Міністерства юстиції.
«І ми вже маємо колосальний прогрес. Зокрема, у червні (2023 року) Рада Європи вже призначила виконавчого директора Міжнародного реєстру збитків від збройної агресії Російської Федерації», — каже Сокоренко.
Україна проти РФ: інші позови
Україна має чотири міждержавні справи проти Росії, в тому числі одну спільно з Нідерландами, і на розгляді ЄСПЛ перебуває приблизно 7400 індивідуальних заяв щодо подій у Криму, на сході України і в Азовському морі, а також військових операцій Росії на території України з 24 лютого 2022 року.
Притягти Росію до відповідальності за порушення прав людини в окупованому Криму Україна намагалася також через Міжнародний суд ООН у Гаазі, юрисдикцію якого Росія визнає, оскільки є дійсним членом ООН. Зокрема, у 2017 році Україна поскаржилась у Суд ООН, що Росія порушила кілька статей Конвенції щодо запобігання расовій дискримінації, утискаючи і переслідуючи кримських татар й україномовне населення.
Раніше Заборона розповідала про рішення Міжнародного суду ООН в справі України та Росії. Частину позову відхилили.
Читати більше новин в Telegram